Más allá del anacronismo de orden diverso que se descubre en el cotejo de eventos de índole diversa entre la Sueca de la segunda mitad del siglo XIX y el paisaje musical del presente, es posible adivinar en la actualidad un reflejo panorámico de eventos y prácticas patentes en la urbe levantina de antaño, fruto del ímpetu de protagonistas principales (sin desdeñar los secundarios y �extras�) de aquella época que con sus iniciativas forjaron un legado tradicional, lógicamente tamizado por el devenir temporal que supone el paso de bastante más de una centuria. Sin duda, el nacimiento temprano de agrupaciones vocales e instrumentales y su subsistencia, especialmente la concerniente a la música de banda, en la villa de Sueca encuentra un vínculo especial en agentes personales e institucionales, a saber, las familias Silvestre y Serrano (presentes en la mayoría de espacios musicales), sociedades recreativas y autoridad consistorial, en su labor intervencionista, que tendrán una enorme trascendencia en el dibujo del marco paisajístico contemporáneo y que incita a considerar una perspectiva historiográfica de persistencia circunstancial, salvando la fractura social y cultural que supuso la Guerra Civil española y los casi cuatro decenios que le siguieron en la realidad sonora del momento.
Més enllà de l'anacronisme d'ordre divers que es descobreix a través de la confrontació d'esdeveniments diversos entre la Sueca de la segona meitat del segle XIX y el paisatge musical del present, és possible endevinar en l'actualitat un reflex panoràmic d'esdeveniments i pràctiques patents en la ciutat llevantina del passat, fruit de l'ímpetu de protagonistes principals (sense menysprear els secundaris i "extres") d'aquella època que amb les seues iniciatives forjaren un llegat tradicional, lògicament tamisat per d'esdevindre temporal que suposa el pas bastant més d'una centúria. Sense dube, el naixement d'hora d'agrupacions vocals i instrumentals i la seua subsistència, especialment la relacionada amb la música de banda, en la vila de Sueca troba un vincle especial en agents personals i institucionals, a saber, les famílies Silvestre y Serrano (presents en la majoria d'espais musicals), societats recreatives i autoritats consistorials, en la seua llavor intervencionista, que tindran una enorme transcendència en el dibuix del marc paisatgístic contemporani i que incita a considerar una perspectiva historiogràfica de persistència circumstancial, salvant la fractura social i cultural que suposà la Guerra Civil espanyola i els quasi quatre decennis que li seguiren en la realitat sonora del moment.
Beyond the anachronism than is found in the matching events between the Sueca of the second half of the nineteenth century and the current city, it is possible to guess at present events and practices corresponding to the old Levantine city. These events and practices were result of the impetus for major protagonists (without overlooking the side and extras) from that era, which with their initiatives forged a traditional legacy, logically sifted through the temporal becoming involved in the passage of well over a century. No doubt, the early birth of vocal and instrumental groups and their livelihoods, especially concerning music band, in the village of Sueca found a special link in personal and institutional actors namely, families Silvestre and Serrano (present in the Most music spaces), recreational societies and hall authority. All of them made an interventional work, which was of enormous importance in the contemporary landscape design framework that encourages to consider a circumstantial persistence historiographic perspective, bridging the cultural and social divide that marked the Spanish civil war and nearly four decades that followed it, in the real sound of the moment.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados