Bajo la denominación agricultura familiar coexisten diversos tipos de sujetos. Esa inclusión depende de realidades históricas, socio-productivas, culturales y políticas. En este escrito se aborda la cuestión para el caso argentino desde una perspectiva de carácter político: se discutirá el concepto de ciudadanía en el medio rural y para este tipo de sujetos en un período acotado (2004-2019). Durante estos años, la agricultura familiar ha aparecido de distintas maneras en contextos políticos diferentes, pero siempre como una categoría en tensión. El objetivo es comprender esa tensión a lo largo de la periodización propuesta en los contextos de reproducción del agronegocio. Nuestra hipótesis de trabajo es que aun tomando un lugar cada vez más relevante en el ámbito de las políticas estatales, el choque de la agricultura familiar con el modelo productivo resulta un obstáculo que incide de modo negativo en la construcción de ciudadanía para estos sujetos. La estrategia metodológica es cualitativa, apelando a tres tipos de recursos de análisis: a) estudios específicos previos sobre la cuestión de la agricultura familiar como categoría política, b) entrevistas en profundidad realizadas en forma diacrónica con funcionarios, técnicos extensionistas y productores y c) documentos oficiales diversos.
The term family farming covers a range of diverse subjects, depending on historical, socio-productive, cultural and political circumstances. In this paper the Argentine case is approached from a political perspective: the concept of citizenship in the rural setting is discussed with reference to a fixed period of time (2004–2019). During these years, family farming has appeared in different ways in different political contexts, but always posed as a contentious category. The aim of this paper is to understand the conflict in this time frame within the developing agribusiness context. Our hypothesis is that, despite the increasing relevance of family farming in the sphere of state policies, the clash between this model and the current production system creates an obstacle that negatively impacts the development of citizenship for family farmers. A qualitative methodological strategy was adopted, based on three types of analytical resources: a) specific previous studies on the issue of family farming as a political category, b) in-depth interviews conducted over time with officials, extension technicians and producers, and c) a variety of official documents.
Sota la denominació agricultura familiar coexisteixen diversos tipus de subjectes. Aquesta inclusió depén de realitats històriques, socio-productives, culturals i polítiques. En aquest escrit s'aborda la qüestió per al cas argentí des d'una perspectiva de caràcter polític: es discutirà el concepte de ciutadania en el medi rural i per a aquesta mena de subjectes en un període fitat (2004-2019). Durant aquests anys, l'agricultura familiar ha aparegut de diferents maneres en contextos polítics diferents, però sempre com una categoria en tensió. L'objectiu és comprendre aquesta tensió al llarg de la periodització proposada en els contextos de reproducció de l’agronegoci. La nostra hipòtesi de treball és que fins i tot prenent un lloc cada vegada més rellevant en l'àmbit de les polítiques estatals, el xoc de l'agricultura familiar amb el model productiu resulta un obstacle que incideix de manera negativa en la construcció de ciutadania per a aquests subjectes. L'estratègia metodològica és qualitativa, apel·lant a tres tipus de recursos d'anàlisis: a) estudis específics previs sobre la qüestió de l'agricultura familiar com a categoria política, b) entrevistes en profunditat realitzades en forma diacrònica amb funcionaris, tècnics extensionistes i productors i c) documents oficials diversos.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados