L’article consta de dues parts; a la primera es revisa el concepte de vil·la des de l’obra de Ramon d’Abadal fins avui, amb especial atenció a l’aparició del nou paradigma que separa la propietat de les rendes de la propietat fundiària, així com a la difusió del nou concepte a Catalunya. En la segona es discuteixen els components de la vil·la d’època carolíngia a Catalunya com a cèl·lula fiscal bàsica, propietat de la terra, possessió i condicions d’ús del saltus i les diferents imposicions que pesaven sobre els habitants. S’estudia també l’augment de la quantitat de terra conreada, l’evolució de la propietat, el paper de l’aprisió, la condició dels conreadors i la decadència de la vil·la.
The article consists of two parts; the first part reviews the concept of villa from Ramon d’Abadal’s work to the present day, with a particular focus on the emergence of a new paradigm that separates the ownership of villa rents from land ownership as well as with special attention to its spreading in Catalonia. The second part discusses the components of the villa in the Carolingian period in Catalonia as a basic fiscal cell, ownership of the land, possession and conditions of use of the saltus and the different taxes that weighed on the inhabitants. The increase in the amount of cultivated land, the evolution of property, the role of the aprisio, the status of the peasants and the decline of the villa are also studied.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados