L'article que presentem es fonamenta en la recerca Processos de segregació escolar a Catalunya (2007, Editorial Mediterrània) que vam realitzar a 10 municipis catalans per conèixer els nivells de segregació existents a les diferents escoles (a P3, moment d'incorporació dels alumnes a l'escolarització universal) segons el nivell d'instrucció dels pares, la procedència i la llengua d'ús domèstic. De les tres variables anteriors, fins al moment no hem explotat la referida a llengua d'ús domèstic. Per tant, l'objectiu de l'article és aproximar-nos a la segregació que es produeix en funció de la llengua en aquests municipis catalans. Més enllà d'aquesta primera mirada descriptiva a la realitat catalana, també ens proposem relacionar la composició lingüística de les escoles amb la seva composició social, segons el nivell d'instrucció familiar (pare i mare), per veure fins a quin punt és un factor explicatiu clau. En tercer lloc, també volem conèixer com les característiques globals del municipi (volum global de catalanoparlants, nivell d'instrucció, volum d'immigrants) influeixen tant en els nivells de segregació lingüística existents com en l'explicació d'aital segregació en clau d'estatus acadèmic. La fonamentació teòrica de l'article es basa en dues consideracions. D'una banda, aportar una nova mirada i dades empíriques sobre la correlació existent entre llengua i estatus social a Catalunya en l'àmbit escolar. De l'altra, generar coneixement sobre les diferents densitats de catalanoparlants i castellanoparlants existents en espais de barreja social del país. D'aquests, l'escola emergeix com a espai clau pel seu potencial paper estratègic en l'establiment de llaços informals entre persones provinents de diferents realitats socials i lingüístiques.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados